ТЕСТОВІ ЗАВДАННЯ
з нормативної дисципліни “Проектний аналіз”

1.	Проектний аналіз – це:
1)	методологія, яка застосовується для визначення, порівняння та обґрунтування альтернативних управлінських рішень, що дозволяє здійснювати вибір і приймати рішення в умовах обмеженості ресурсів;
2)	ознайомлення з основними концепціями, методами і підходами, які використовуються а світовій практиці при аналізі управлінських рішень;
3)	сукупність документів, розрахунків, креслень, необхідних для створення будь-яких виробів чи споруд в науково-дослідній, проектно-конструкторській та архітектурно-будівничій діяльності.
4)	показник, що характеризує його ефективність і показує здатність працівників випускати певну кількість продукції.
2.	Предметом проектного аналізу є:
1)	ознайомлення з головними концептуальними поняттями, методами та підходами оцінки інвестиційних проектів, які використовують у міжнародній практиці;
2)	вивчення концепцій, методології, підходів і критеріїв визначення, порівняння, обґрунтування альтернативних рішень і проектів за умов обмеженості наявних ресурсів;
3)	дати системне уявлення про методи оцінки проектів, способи і засоби залучення ресурсів, їх реалізації та механізмів управління ними$
4)	засвоєння термінології, головних понять, які використовують у світовій практиці ділового спілкування при підготовці та здійсненні проектів.
3.	Метою вивчення курсу "Проектний аналіз" є:
1)	надання системних уявлень про принципи, методи і засоби прийняття рішень, що дають змогу раціональніше використовувати наявні ресурси для задоволення суспільних і особистих потреб;
2)	вироблення практичних навичок щодо процедур, прийомів і методів, які використовуються міжнародними, державними та приватними організаціями при розробці та експертизі проектів;
3)	засвоїти термінологію, головні поняття, які використовують у світовій практиці ділового спілкування при підготовці та здійсненні проектів;
4)	ознайомлення з головними концептуальними поняттями, методами та підходами оцінки інвестиційних проектів, які використовують у міжнародній практиці.
4.	Одним з головних завдань проектного аналізу є:
1)	сформувати правильне економічне мислення у прийнятті рішень щодо розвитку діяльності у сфері економіки;
2)	здобути знання про найважливіші чинники і критерії, які враховуються на різних стадіях життєвого циклу проекту;
3)	встановлення цінності проекту, яка визначається різницею його вигід та витрат;
4)	визначення соціально-економічних результатів здійснення проекту
5.  Концепція проектного аналізу являє собою:
1)	капіталовкладення у вдосконалення продукції, довгострокову рекламу, мережу збуту;
2)	набір методичних принципів, які визначають послідовність збору та способів аналізу даних, методів визначення інвестиційних пріоритетів;
3)	розгляд можливостей задоволення потреб шляхом вибору найкращого з альтернативних варіантів розвитку;
4)	склад, кількісне співвідношення і розміри внутрішніх і зовнішніх підрозділів
6.	Основними складовими проектного аналізу є:
1)	інструментарій проектного аналізу; процедури оцінки та прийняття рішень; аспекти проектного аналізу; розробка проекту, його реалізація;
2)	альтернативна вартість у проектному аналізі; цінність грошей у часі; грошовий потік; напрями підготовки та аналізу проекту;
3)	концепція проекту; життєвий цикл проекту; критерії відбору й оцінки проектів; аспекти проектного аналізу;
4)	критерії відбору й оцінки проектів та критерії перепрофілювання підприємств.
7. Основними складовими проектного аналізу не є:
1)	концепція проекту;
2)	критерії відбору й оцінки проектів;
3)	критерії перепрофілювання підприємств;
4)	фази та стадії життєвого циклу.
8. Методологія проектного аналізу ґрунтується на додержанні таких принципів:
1)	невизначеності, генерування грошових потоків;
2)	альтернативності, обумовленості, маржинальності, порівняння ситуації "з проектом" та "без проекту";
3)	обумовленості, відповідальності і маржинальності;
4)	безперервності, пропорційності і ритмічності.
9. Принцип обумовленості проектного аналізу:
1)	дає оцінку проекту, в основу якої покладено економічні цінності, тобто розмежування вигід і витрат, зумовлених рішенням про реалізацію проекту чи відмову від нього;
2)	вимагає, щоб в аналізі проекту використовувалися значення не середньої чи загальної величини, а приріст змінної, зумовлений реалізацією проекту;
3)	вимагає розглядати ситуацію, за якої зміни відбуваються з часом у приватному бізнесі або в конкретному регіоні під час реалізації проекту, і як ситуація розвиватиметься у випадку відмови від проекту;
4)	вимагає встановити часовий горизонт проекту та його тривалість.
10. Принцип проектного аналізу, який вимагає, щоб в аналізі проекту використовувалися значення не середньої чи загальної величини, а приріст змінної, зумовлений реалізацією проекту це:
1)	принцип обумовленості;
2)	принцип альтернативності;
3)	принцип маржинальності;
4)	принцип "з проектом" і "без проекту".
11. Принцип проектного аналізу, який стосується як різноманітних можливостей використання ресурсів, так і шляхів досягнення проектних цілей та вибору найкращих варіантів проектних рішень це:
1)	принцип визначення строку початку і завершення проекту;
2)	принцип "з проектом" і "без проекту";
3)	принцип маржинальності;
4)	принцип альтернативності.
12. Що не входить до управління проектом:
1)	розробка проекту;
2)	ліцензія проекту;
3)	експертиза проекту;
4)	здійснення проекту.
13. Що не належить до принципів проектного аналізу:
1)	принцип альтернативності;
2)	принцип ціноутворення;
3)	принцип обумовленості;
4)	визначення строку початку і завершення проекту?
14.	До інструментарію проектного аналізу відносять:
1)	аналіз можливостей; укладання угод; удосконалення проекту;
2)	грошовий потік; цінність грошей у часі; альтернативна вартість;
3)	розробка проекту, його реалізація та аналіз результатів;
4)	навчання персоналу; аналіз проблеми, розробка концепції; розробка проекту, його реалізація.
15.	Процедури оцінки та прийняття рішень включають:
1)	аналіз беззбитковості проекту; стандартні фінансові критерії; оцінка прийняття проектних рішень в умовах ризику та невизначеності;
2)	оцінка прийняття проектних рішень в умовах ризику та невизначеності; засоби реалізації; моніторинг проекту;
3)	стандартні фінансові критерії; неформальні процедури оцінки проектів; аспекти проектного аналізу;
4)	аналіз відхилень за ресурсами, часом, якістю
16.	Моніторинг проекту – це:
1)	визначення та ранжування за пріоритетністю відповідних потреб з чіткою постановкою мети і визначенням результатів;
2)	проведення експертизи в усіх аспектах, прийняття рішення про доцільність проекту реалізації;
3)	розгляд стану проекту після  його впровадження та порівняння отриманих результатів з початковим завданням;
4)	аналіз відхилень за ресурсами, часом, якістю
17. Проект – це:
1)	план довгострокових фінансових вкладень;
2)	бізнес-план;
3)	програма дій для використання фінансових ресурсів;
4)	комплекс взаємопов'язаних заходів, розроблених для досягнення певних цілей протягом заданого часу при встановлених ресурсних обмеженнях.
18. Формулювання проекту це:
1)	проведення експертизи в усіх аспектах, прийняття рішення про доцільність проекту реалізації;
2)	визначення та ранжування за пріоритетністю відповідних потреб з чіткою постановкою мети і визначенням результатів
3)	розгляд стану проекту після  його впровадження та порівняння отриманих результатів з початковим завданням
4)	аналіз відхилень за ресурсами, часом, якістю
19. За типом проекти бувають:
1)	прості, складні;
2)	малі, середні;
3)	моно-, мульти-, мегапроекти;
4)	технічні, організаційні, економічні, соціальні, змішані
20. За видом розрізняють проекти:
1)	інвестиційні, інноваційні, освітні, комбіновані;
2)	технічні, організаційні, економічні, соціальні, змішані
3)	малі, середні;
4)	прості, складні.
21. Взаємовиключні проекти – це:
1)	проекти, отримання вигід від яких, зумовлено прийняттям іншого проекту;
2)	проекти, прийняття чи відмова від яких не впливає на дохідність інших проектів;
3)	проекти, реалізація яких недоцільна під час прийняття рішення про здійснення іншого проекту, оскільки прибутковість першого знижується до нульового рівня;
4)	проекти, що збільшують рентабельність один одного, причому зростання прибутковості одного проекту може базуватися як на зниженні витрат, так і на збільшенні вигід.
22. Заміщуючи проекти – це:
1)	проекти, що збільшують рентабельність один одного, причому зростання прибутковості одного проекту може базуватися як на зниженні витрат, так і на збільшенні вигід;
2)	рентабельність одного проекту залежить від реалізації іншого, оскільки дохідність першого починає знижуватися з прийняттям другого;
3)	проекти, отримання вигід від яких, зумовлено прийняттям іншого проекту;
4)	проекти, прийняття чи відмова від яких не впливає на дохідність інших проектів.
23. До головних ознак проекту не відносяться:
1)	цільова спрямованість;
2)	кількісна визначеність;
3)	часовий горизонт дії;
4)	економічна взаємозалежність.
24.	Визначення мети проекту не передбачає:
1)	визначення результатів діяльності на певний строк;
2)	обмеження ресурсів проекту;
3)	кількісної оцінки результатів проекту;
4)	визначення умов, за яких результати проекту можуть бути досягнуті.
25.	Проектний аналіз не може розглядатися як:
1)	інструмент планування й розвитку певної діяльності;
2)	сукупність методів і прийомів, за допомогою яких можна розробити проект, визначивши умови його успішної реалізації;
3)	стадія життєвого циклу проекту;
4)	метод, який дозволяє системно оцінити достоїнства й недоліки проектів
26.	До внутрішнього оточення проекту належать:
1)	кліматичні умови;
2)	рівень інформаційних технологій;
3)	стиль керівництва проектом;
4)	 рівень оподаткування.
27.	До учасників проекту не належать:
1)	ліцензори;
2)	постачальники;
3)	дилери;
4)	замовники.
28. За масштабом проекти поділяються на:
1)	прості, складні;
2)	моно-, мульти-, мегапроекти;
3)	коротко-, середньо-, довгострокові;
4)	дрібні, середні, великі, дуже великі.
29. До зовнішніх факторів середовища не належать:
1)	політичні;
2)	економічні;
3)	соціальні;
4)	виробничі.
30. До соціальних факторів не належать:
1)	умови та рівень життя;
2)	рівень освіти;
3)	умови відпочинку;
4)	рівень цін.
31. До факторів внутрішнього середовища не належать:
1)	економічні вимоги;
2)	соціальні умови;
3)	науково-технічні фактори;
4)	організація проекту.
32. За класом проекти поділяються на:
1)	коротко-, середньо-, довгострокові;
2)	технічні, організаційні;
3)	прості та складні;
4)	моно-, мульти-, мегапроекти.
33. Проекти, головною метою яких є створення чи реновація основних фондів, що вимагає вкладення інвестицій – це:
1)	інвестиційні проекти;
2)	інноваційні проекти;
3)	освітні;
4)	комбіновані.
34. Які з економічних умов реалізації не належать до внутрішнього середовища проекту:
1)	ціни на ресурси, які використовуються у проекті;
2)	бюджет проекту;
3)	величина податків та акцизних зборів;
4)	умови праці та техніки безпеки виробництва.
35. 	До властивостей проекту не відносять:
1)	масштаб; 	
2)	ризикованість;
3)	складність; 
4)	якість.
36. 	Інвестиції – це:
1)	вкладення коштів, майнових та інтелектуальних цінностей в матеріальні й нематеріальні активи, корпоративні права й цінні папери з метою одержання прибутку або соціального ефекту;
2)	витрати матеріальних, фінансових та інтелектуальних ресурсів з метою одержання доходу;
3)	капітальні вкладення;
4)	кошти, вкладені в об'єкт розвитку.
37. Інвесторами не можуть бути:
1)	банки;
2)	інвестиційні фонди;
3)	замовники;
4)	постачальники.
38.	За класифікацією UNIDO виділяють такі фази проекту:
1)	концептуальна, контрактна і фаза реалізації проекту;
2)	попереднє техніко-економічне обґрунтування, висновок по проекту і рішення про інвестування;
3)	аналіз проблеми, розробка концепції проекту, детальне подання проекту, використання результатів реалізації проекту та ліквідація об'єктів проекту;
4)	передінвестиційна, інвестиційна та експлуатаційна фази.
39.	Цикл проекту – це час:
1)	від ідентифікації до завершення впровадження проекту;
2)	від ідентифікації до початку впровадження проекту;
3)	від завершення підготовки проекту до завершення впровадження проекту;
4)	від початку підготовки проекту до завершення впровадження проекту.
40.	Кількість стадій циклу проекту (підхід Світового банку):
1)	4; 
2)	7;
3)	6; 
4)	8.
41.	На стадії реалізації проект здійснюється до моменту:
1)	підготовки технічних креслень;
2)	виділення всіх необхідних ресурсів;
3)	введення в експлуатацію;
4)	завершення експлуатації.
42. На стадії завершальної оцінки проводиться оцінка:
1)	прийнятності реалізації проекту;
2)	перспективності проекту;
3)	ступеня досягнення поставлених цілей;
4)	витрат і вигід проекту.
43.	При відборі ідей проекту не враховується:
1)	витрати й вигоди проекту;
2)	зобов'язання зацікавлених сторін; 	
3)	грошова одиниця країни;
4)	масштаб.
44.	До аспектів проектного аналізу не відноситься:
1)	технічний; 
2)	ергономічний;
3)	екологічний; 
4)	фінансовий.
45.	На етапі ідентифікації не передбачається:
1)	визначення джерел сприяння виконанню проекту;
2)	визначення завдань проекту;
3)	створення програми розробки проекту;
4)	підготовка документів для одержання кредитів.
46.	Аналіз здійснимості проекту не передбачає відповідей на запитання про:
1)	обмінний курс валют;
2)	технічну узгодженість проекту;
3)	відповідність звичаям і традиціям;
4)	рівень попиту на продукцію проекту.
47. Інвестиційна фаза не включає:
1)	підготовку і проведення тендерів;
2)	виробничий маркетинг;
3)	інженерно-технічне проектування;
4)	детальне проектування.
48. Здача проекту в експлуатацію не охоплює такі види робіт:
1)	перед експлуатаційні перевірки;
2)	виробнича експлуатація;
3)	експлуатаційні випробування;
4)	прийняття проекту.
49. До передінвестиційної фази проектного циклу не належить:	
1)	розробка та експертиза;
2)	детальне проектування;
3)	ідентифікація;
4)	підготовка і проведення тендерів.
50. Підготовка і проведення тендерів складається з таких етапів:
1)	оголошення торгів;
2)	підготовка будівельної документації;
3)	оцінка пропозицій;
4)	підготовка тендерної документації.
51. Явні вигоди – це:
1)	матеріальні вигоди, зумовлені зменшенням витрат або отриманням додаткових доходів;
2)	побічні вигоди, які супроводжують проект;
3)	втрачені вигоди від використання обмежених ресурсів;
4)	різниця позитивних і негативних результатів проекту.
52. Неявні вигоди – це:
1)	матеріальні вигоди, зумовлені збільшенням витрат або отриманням додаткових доходів;
2)	неодержані доходи від найкращого альтернативного використанням активу;
3)	втрачені вигоди від використання обмежених ресурсів;
4)	побічні вигоди, які супроводжують проект і не можуть бути визначені безпосередньо.
53. Альтернативна вартість – це:
1)	це втрачена вигода від застосування варіанта з обмеженими ресурсами для досягнення певної мети порівняно з найкращим варіантом;
2)	побічні вигоди, які супроводжують проект;
3)	різниця позитивних і негативних результатів проекту;
4)	неодержані доходи від найкращого альтернативного використанням активу.
54. Безповоротні витрати – це:
1)	оцінка ресурсів за найкращого альтернативного їх використання;
2)	уже зроблені витрати, які неможливо відшкодувати прийняттям чи неприйняттям проекту грошова;
3)	втрачені вигоди від використання обмежених ресурсів;
4)	різниця позитивних і негативних результатів проекту за умови переваги останніх.
55. Для оцінки неявних вигід і затрат не використовується:
1)	метод визначення спорідненого ринку, на якому неявні вигоди і затрати мають кількісний вимір;
2)	прийом непрямої оцінки, або гіпотетичного ринку;
3)	пряме калькулювання;
4)	прийом максимальної (мінімальної) величини.
56. Процес, який характеризується підвищенням загального рівня цін в економіці певної країни та зниженням купівельної спроможності грошей у – це:
1)	девальвація;
2)	інфляція;
3)	криза;
4)	дефляція.
57. Майбутня вартість – це:
1)	сума доходів, яку планує отримати інвестор від реалізації проекту після того, як він компенсує вкладені ним грошові кошти;
2)	сума грошових коштів, яку може отримати власник проекту у майбутньому за умов продажу даного проекту;
3)	сума інвестованих на теперішній момент коштів, на яку вони мають перетворитися через певний проміжок часу з урахуванням певної ставки процента;
4)	величина грошового потоку, яка буде отримана за проектом у ході його реалізації при запланованих параметрах.
58. Компаундування – операція, за допомогою якої визначається:
1)	величина остаточної майбутньої вартості з урахуванням складних процентів;
2)	теперішня вартість потоку готівки шляхом коригування майбутніх грошових надходжень з використанням коефіцієнта дисконтування;
3)	величина грошового потоку, який буде отриманий у результаті реалізації проекту на будь-який момент часу;
4)	величина необхідних на певний момент інвестиційних ресурсів для реалізації проекту шляхом урахування рівня інфляції та банківського процента.
59. Теперішня вартість відображає:
1)	суму грошових коштів, необхідних для реалізації проекту за умов дотримання всіх параметрів його виконання;
2)	суму грошових доходів, яка може бути отримана власником проекту за умов його негайного продажу;
3)	суму майбутніх грошових надходжень, що наведені з урахуванням певної ставки процента відповідно до теперішнього періоду;
4)	вартість реалізації окремого проекту з урахуванням минулих надходжень на момент проведення розрахунків.
60. З переліку витрат для виробництва партії продукції витрати на сировину становлять 100 тис. грн., на оплату праці з відрахуваннями – 60 тис. грн., амортизація – 30 тис. грн., виплата процентів за борговими зобов'язаннями - 10 тис. грн., витрати на рекламу – 40 тис. грн., витрати на обслуговування виробничого процесу – 30 тис. грн. Непрямі витрати становитимуть:
1)	160 тис. грн.; 	
2)	70 тис. грн.;
3)	110 тис. грн.; 	
4)	60 тис. грн.
5)	90 тис. грн.
61. Ви маєте 700 грн., які можете покласти у банк під 12% річних, складний відсоток нараховується щомісяця. Майбутня вартість ваших грошей через два роки становитиме:
1)	842,24 грн.; 			
2)	901,19 грн.;
3)	797,79 грн.; 			
4)	923,25 грн.;
5)	888,81 грн.
62. Ви бажаєте через два роки отримати суму 2 тис. грн. Банк пропонує Вам 14 % річних. Яку суму ви повинні покласти у банк зараз, щоб отримати бажаний результат:
1)	2308,70 грн.; 		
2)	1538,94 грн.;	
3)	1387,35 грн.;
4)	1784,45 грн.
63. Ануїтетом називають:
1)	рівні платежі (надходження), які здійснюються у разі користування кредитними ресурсами;
2)	рівні надходження інвестиційних ресурсів, необхідних для реалізації проекту;
3)	вартість рівних надходжень, які здійснюються користувачами інвестиційних ресурсів, з урахуванням темпів інфляції;
4)	вартість рівних платежів (надходжень), які здійснюються через однакові проміжки часу впродовж певного періоду.
64. На величину процентної ставки не впливає:
1)	доходність інвестицій; 
2)	величина і темп інфляції;
3)	вартість інвестицій; 
4)	ризик, пов’язаний з   цілями.
65. Ви маєте можливість покласти 30 тис. грн. на вісім років під 13 % річних. Яку суму грошей можна знімати щорічно зі свого рахунку, щоб за вісім років забрати всі гроші:
1)	7184,17 грн.; 			
2)	3750,00 грн.;
3)	6251,60 грн.; 			
4)	5478,84 грн.;
5)	4237,50 грн.
66. Яку суму необхідно інвестувати зараз при ставці доходності 12% на рік, щоб отримувати 5 тис. грн. щороку протягом 10 років:
1)	28251,11 грн.; 			
2)	56000,00 грн.;
3)	50000,00 грн.; 			
4)	37489,74 грн.;
5)	48374,28 грн.
67. Ви взяли позику в банку в розмірі 17 тис. грн. на три роки під 18 % річних. Яким буде місячний розмір платежу для погашення позики та відсотків за нею?
1)	614,59 грн.; 			
2)	727,22 грн.;
3)	472,22 грн.; 			
4)	825,48 грн.;
5)	557,22 грн.
68. Ви бажаєте через три роки отримати суму 50 тис. грн., яку Ви можете накопичити вносивши певну суму на рахунок у банку. Банк пропонує 12 % річних, що нараховуються щомісяця за складним процентом. Яку суму необхідно вносити щомісяця для забезпечення даного фонду?
1)	1364,70 грн.; 			
2)	1067,44 грн.;
3)	1160,70 грн.; 			
4)	1364,73 грн.;
5)	1388,89 грн.
69. Яка буде майбутня вартість вкладу, якщо первісна вартість вкладу складає 15 000 грн., щорічна процентна ставка встановлена в розмірі 13% за формулою складних відсотків, загальний період інвестування 3 роки?
1)	21643,46 грн.;
2)	20850,00 грн.;
3)	22365,54 грн.;
4)	21743,46 грн.
70. Яка буде теперішня вартість грошових коштів, якщо майбутня вартість грошових коштів визначена в розмірі 1 350 грн., дисконтна ставка для розрахунку суми складного відсотку складає 3% щомісячно, загальний період інвестування – 1рік?
1)	948,3 грн.;
2)	946,7 грн.;
3)	1003,4 грн.;
4)	874,3 грн.
71. Під грошовим потоком розуміють:
1)	фінансові результати роботи фірми (різниця між доходами і витратами) протягом визначеного періоду часу;
2)	різницю між кількістю отриманих і витрачених грошей, фактичні чисті готівкові кошти, які надходять у фірму (чи витрачаються нею) протягом визначеного періоду;
3)	рух фінансових активів фірми, який відображається у її балансі за визначений період;
4)	усі готівкові виплати, надходження фірми, які здійснюються нею з дебіторами, кредиторами протягом визначеного періоду.
72. Грошовий потік з активів не включає такі компоненти:
1)	амортизаційні відрахування;
2)	операційний грошовий потік;
3)	капітальні витрати;
4)	приріст чистого робочого капіталу;
д) виручку від реалізації.
73. Приріст чистого робочого капіталу – це:
1)	чисті витрати на придбання активів без продажу активів;
2)	різниця між збільшенням доходів фірми внаслідок реалізації проекту та автоматичним збільшенням витрат фірми;
3)	різниця між збільшенням оборотних активів внаслідок реалізації нового проекту та автоматичним збільшенням кредиторських потоків і нарахувань;
4)	збільшення фінансових активів фірми в ході реалізації нового проекту, яке відображається у балансі даної фірми.

74. Різниця між грошовими надходженнями та витратами проекту – це:
1)	грошовий потік;
2)	позитивний грошовий потік;
3)	негативний грошовий потік;
4)	дисконтований грошовий потік.
75. Фактичні чисті грошові кошти, що надходять у фірму чи витрачаються нею протягом певного періоду, – це:
1)	загальний грошовий потік;
2)	операційний грошовий потік;
3)	фінансовий грошовий потік;
4)	чистий грошовий потік.
76. Надходження та витрати грошових коштів, пов'язані зі змінами власного та позикового довгострокового капіталу, – це:
1)	загальний грошовий потік;
2)	операційний грошовий потік;
3)	фінансовий грошовий потік;
4)	чистий грошовий потік.
77. Фактичні надходження або витрати грошових коштів у результаті поточної діяльності фірми – це:
1)	загальний грошовий потік;
2)	операційний грошовий потік;
3)	фінансовий грошовий потік;
4)	чистий грошовий потік.
78. Грошові потоки, що стосуються інвестиційного проекту, називають:
1)	загальними грошовими потоками;
2)	додатковими грошовими потоками;
3)	кумулятивними грошовими потоками;
4)	чистими грошовими потоками.
79. Чисті грошові потоки протягом тривалого періоду називають:
1)	загальними грошовими потоками;
2)	додатковими грошовими потоками;
3)	кумулятивними грошовими потоками;
4)	чистими грошовими потокам

80. Показники роботи фірми характеризуються такими даними, тис. грн.: виручка від реалізації – 1720, витрати – 945, амортизація – 85, виплата процентів – 74, прибуток до оподаткування – 616,  податки – 207.  Операційний грошовий потік підприємства дорівнює:
1)	409 тис. грн.; 
2)	568 тис. грн.;
3)	483 тис. грн.; 
4)	775 тис. грн.;
5)	494 тис. грн.
81. За проектом коефіцієнт маржинального доходу дорівнює 0,7, обсяг реалізації – 50 тис. грн., постійні витрати – 25 тис. грн. Тоді поріг рентабельності дорівнює:
1)	25 тис. грн.; 			
2)	35,7 тис. грн.;
3)	40 тис. грн.; 			
4)	45 тис. грн.;
5)	30 тис. грн..
82. Усі активи підприємства на початок періоду становили 3157 тис. грн., на кінець періоду – 3925 тис. грн. Аналогічно вартість оборотних активів підприємства відповідно дорівнювала 1234 тис. грн. та 1565 тис. грн. Амортизація за звітний період становила 134 тис. грн. Чисті капітальні витрати підприємства:
1)	465 тис. грн.; 			
2)	725 тис. грн.;
3)	571 тис. грн.; 			
4)	902 тис. грн.
5)	634 тис. грн.;
83. Усі активи підприємства на початок періоду становили 2934 тис. грн., на кінець періоду –  3573 тис. грн., постійні активи – відповідно 1573 тис. грн. і 1694 тис. грн. Поточна заборгованість за даний період дорівнювала також відповідно 798 тис. грн. та 744 тис. грн. Амортизація становила 94 тис. грн. Приріст чистого робочого капіталу:
1)	175 тис. грн.; 			
2)	572 тис. грн.;
3)	269 тис. грн.; 			
4)	665 тис. грн.
5)	478 тис. грн.;
84. Діяльність підприємства характеризується такими даними: виручка від реалізації –  2350 тис. грн., витрати – 1734 тис. грн., амортизація –  74 тис. грн. Постійні активи фірми на початок періоду становили 1124 тис. грн., на кінець періоду – 1205 тис. грн. Підприємство сплатило податків на суму 174 тис. грн. Приріст чистого капіталу за даний період дорівнював 174 тис. грн. Грошовий потік з активів:
1)	113 тис. грн.; 			
2)	187 тис. грн.;
3)	155 тис. грн.; 			
4)	374 тис. грн.
5)	268 тис. грн.;
85. Виробнича потужність проекту дорівнює 2500 шт. продукції. Загальні постійні витрати фірми становлять 3 тис. грн. на рік. Фірма планує продавати продукцію за ціною 6 грн. змінні витрати на одиницю продукції – 4,5 грн. Запас фінансової міцності проекту дорівнює:
1)	10 %; 				
2)	25 %;
3)	15 %; 				
4)	30 %;
5)	20 %.
86. Загальні витрати фірми становлять 3000 грн. на рік. Фірма випускає 450 од. продукції за ціною 7 грн. змінні витрати на одиницю продукції дорівнюють 5 грн. Величина операційного лівериджу фірми становить (амортизацію і податки не враховувати):
1)	2; 				
2)	8;
3)	4; 				
4)	10;
5)	6.
87. Фінансовий профіль проекту – це:
1)	різниця між дисконтованими надходженнями та витратами фірми, відображеними у плані реалізації проекту;
2)	характер надходження чистих дисконтованих грошових потоків за роками реалізації проекту, який визначено у плані реалізації проекту; 
3)	графічне зображення додаткових чистих грошових потоків, які отримає фірма після реалізації проекту;
4)	графічне зображення чистих дисконтованих грошових потоків за роками проекту.
88. Внутрішня норма дохідності (IRR) відображає:
1)	 відтік або приплив грошових коштів по кожному року;	
2)	 граничне значення коефіцієнта дисконтування, що розподіляє інвестиції на прийнятні і неприйнятні;
3)	 ставку дисконту, за якою проект не збільшує і не зменшує вартість фірми;
4)	 критичне значення ставки процента, за якою можливе досягнення найбільшого значення чистої теперішньої вартості.
89.Коефіцієнт вигоди-затрати (В/С) непридатний для відбору:
1)	незалежних проектів; 		
2)	умовних проектів;
3)	залежних проектів; 		
4)	синергічних проектів.
90. Відбір проектів за неформальними критеріями здійснюється за такими обов'язковими процедурами:
1)	формування програми реалізації пріоритетів розвитку країни (компанії);
2)	визначення переліку пріоритетних напрямів розвитку;
3)	визначення алгоритму підтримки та прямого фінансування проектів;
4)	правильні відповіді 1) і 2).
91. До неформальних критеріїв відбору інвестиційних проектів не належать:
1)	цільові критерії; 			
2)	ринкові критерії;
3)	фінансові критерії; 			
4)	виробничі критерії.
92. До експертно-аналітичних методів оцінки критеріїв не належать:
1)	побудова дерева цілей;
2)	побудова дерева проблем;
3)	побудова дерева рішень;
4)	аналіз достатності організаційних структур.
93. Конкурс проектів не передбачає:
1)	розроблення умов конкурсу;
2)	створення конкурсних рад та експертних груп;
3)	розроблення умов екологічності та безпечності проекту;
4)	уточнення системи критеріїв.
94. Критерії відбору інвестиційних проектів умовно не поділяються на:
1)	цільові;
2)	зовнішні та екологічні;
3)	критерії реципієнта, що здійснює проект;
4)	критерії інвесторів.
95. До зовнішніх та екологічних критеріїв відбору проектів не належать:
1)	можливість впливу перспективного законодавства на проект;
2)	реакція громадської думки на здійснення проекту;
3)	очікувана норма чистої теперішньої вартості;
4)	наявність шкідливих продуктів та виробничих процесів (позитивна, негативна, нейтральна).
96. До критеріїв реципієнта, що здійснює проект, не належать:
1)	стратегія у галузі маркетингу, наявність досвіду роботи на зовнішньому ринку;
2)	правова забезпеченість проекту;
3)	дані про фінансову спроможність, стабільність фінансової історії;
4)	досягнуті результати діяльності та їх тенденції.
97. До науково-технічних критеріїв відбору проектів не належать:
1)	дані про потенціал зростання;
2)	патентна чистота виробів і патентоспроможність технічних рішень;
3)	перспективність використання одержаних результатів у майбутніх розробках;
4)	міра впливу на інші проекти, що становлять державний інтерес.
98. До фінансових критеріїв відбору проектів не належать:
1)	значення внутрішньої норми дохідності, що задовольняє інвестора;
2)	відповідність проекту критеріям ефективності інвестицій;
3)	строк окупності і сальдо реальних грошових потоків;
4)	доступність сировини, матеріалів та необхідного додаткового устаткування.
99. Компанії потрібний прилад для знищення паперу, який коштує 2500 грн. зі щорічними експлуатаційними витратами 200 грн. Строк його експлуатації – 5 років. Ставка дисконту – 10%. Розрахуйте еквівалентні річні витрати (ЕАС) для приладу.
1)	824,45 грн.;
2)	859,46 грн.;
3)	798,23 грн.;
4)	912,32 грн.
100. До виробничих критеріїв відбору проектів не належать:
1)	необхідність технологічних нововведень для здійснення проекту;
2)	наявність виробничого персоналу (за кількістю та кваліфікацією);
3)	перспективність науково-технічних рішень;
4)	можливість використання відходів виробництва.
101. До ринкових критеріїв відбору проектів не належать:
1)	необхідність технологічних нововведень для здійснення проекту;
2)	оцінка загальної місткості ринку щодо запропонованої та аналогічної продукції (послуг, технологи) до моменту виходу запропонованої продукції на ринок (низька, середня, висока);
3)	оцінка ймовірності комерційного успіху;
4)	еластичність ціни на продукцію.
102. До регіональних критеріїв відбору проектів не належать:
1)	ресурсна можливість регіону;
2)	вплив проекту на рівень зайнятості;
3)	міра соціальної нестабільності;
4)	стан інфраструктури (телекомунікації, банківське обслуговування, транспортний зв'язок тощо).

103. Розглядається проект, вигоди та витрати за яким наведені в таблиці, тис. грн.:
Рік	0	1	2	3	4	
Вигоди	-	200	300	1000	1500	
Витрати	- 1100	- 700	- 300	- 100	- 100	
Якщо ставка дисконту становитиме 10%, величина чистої теперішньої вартості (NPV) за проектом дорівнюватиме:
1)	77,6 грн.; 	
2)	164,8 грн.;
3)	105,3 грн.; 	
4)	171,5 грн.;
5)	153,7 грн.
104. Розглядається проект, вигоди та витрати за яким наведені в попередньому завданні. Якщо ставка дисконту становитиме 10%, коефіцієнт вигоди—витрати (В/С) за проектом дорівнюватиме:
1)	0,997; 		
2)	1,021;
3)	1,000; 			
4)	1,048;
5)	1,036.
105. Змінні витрати становлять 16 грн. на одиницю продукції. Ціна – 36 грн. за одиницю. Постійні витрати - 600 тис. грн. Готівкова точка беззбитковості (одиниць продукції) дорівнює:
1)	30 тис. од.; 			
2)	80 тис. од.;
3)	60 тис. од.; 			
4)	400 тис. од.
106. Велозавод реалізує в місяць 300 велосипедів "Дитячі" за ціною 50 грн. за виріб. Змінні витрати на виготовлення одного виробу становлять 26 грн., постійні витрати за період – 3200 грн. Визначте точку беззбитковості виробництва.
1)	133 грн. ;
2)	137 грн.;
3)	142 грн.;
4)	128 грн.
107. Компанія планує виробити й продати на ринку 12 000 одиниць, змінні витрати на виготовлення і продаж одиниці якого становлять 7 грн. Постійні витрати – 63 тис. грн, запланований прибуток – 33 тис. грн. Визначте нижню межу ціни.
1)	17 грн. ;
2)	27 грн.;
3)	15 грн.;
4)	13 грн.
108. З річних  поточних  витрат фірми 3,6 млн. грн., постійні витрати становлять 1,6 млн. грн. Продається один вид продукції по ціні 100 грн. При якому обсязі реалізації (в млн. грн.) точка беззбитковості дорівнюватиме 80 тис. одиниць:
1)	2,5 млн. грн.; 			
2)	10 млн. грн.;
3)	5,2 млн. грн.; 			
4)	36 млн. грн.;
5)	8 млн. грн.
109. Для одержання коректних результатів при проведенні розрахунків ефективності проекту не є необхідним:
1)	узгодженість у розрахунках по часу грошових потоків;
2)	врахування масштабу проекту;
3)	вибір моменту часу для дисконтування;
4)	вимір витрат і вигід проекту,
110. NPV являє собою:
1)	різницю між майбутньою вартістю потоку майбутніх вигід та поточною вартістю теперішніх і майбутніх витрат проекту протягом усього його циклу;
2)	майбутню вартість вигід від зроблених капіталовкладень;
3)	поточну вартість вигід від зроблених капіталовкладень;
4)	алгебраїчну дисконтовану суму поточної вартості майбутніх вигід і поточної вартості теперішніх і майбутніх витрат проекту протягом усього його циклу.
111. Проекти ухвалюються лише, коли NРV:
1)	менша нуля; 			
2)	більша одиниці;
3)	більша нуля; 			
4)	менша одиниці.
112. Якщо NPV> 0, то:
1)	доходи від інвестиційного проекту менше витрат і проект треба відхилити, у випадку прийняття проекту добробут власників компанії зменшиться;
2)	проект є прибутковим і його можна прийняти і у випадку прийняття проекту добробут власників компанії збільшиться;
3)	доходи від інвестиційного проекту дорівнюють витратам на нього та у випадку прийняття проекту добробут власників компанії не зміниться;
4)	правильної відповіді немає.
113. FV-PV/ FV – це формула для розрахунку:
1)	процентної ставки;
2)	норми прибутку;
3)	дисконтної ставки;
4)	норми доходності.
114. Якщо NPV< 0, то:
1)	доходи від інвестиційного проекту менше витрат і проект треба відхилити, у випадку прийняття проекту добробут власників компанії зменшиться;
2)	проект є прибутковим і його можна прийняти і у випадку прийняття проекту добробут власників компанії збільшиться;
3)	доходи від інвестиційного проекту дорівнюють витратам на нього та у випадку прийняття проекту добробут власників компанії не зміниться;
4)	правильної відповіді немає.
115. FV-PV/PV – це формула для розрахунку:
1)	процентної ставки;
2)	облікової ставки;
3)	дисконтної ставки;
4)	суми нарощення.
116. Ризик інвестиційного проекту - це:
1)	певна кількість капіталовкладень, поточних витрат, обігового капіталу для розрахунку фінансової та економічної ефективності проекту;
2)	планові витрати на продукцію, що виробляється в результаті реалізації проекту, і мають на меті дати прибуток протягом року;
3)	ймовірність визначеного рівня втрат фірмою частини своїх ресурсів або недоотримання доходів, або появу додаткових витрат при реалізації проекту;
4)	надання потенційним партнерам потрібних даних для прийняття рішення щодо доцільності участі у проекті та заходів їх захисту від можливих фінансових втрат.
117. Метою аналізу ризику є:
1)	надання потенційним партнерам потрібних даних для прийняття рішення щодо доцільності участі у проекті та заходів їх захисту від можливих фінансових втрат;
2)	забезпечення найбільш ефективних шляхів реалізації інвестиційної стратегії компанії (фірми) на окремих етапах її розвитку;
3)	виявлення резервів та розробка заходів, направлених на подальше підвищення ефективності функціонування компанії (фірми).
118. Суть якого з методів оцінки ризиків за проектом полягає у наступному: на основі експертних оцінок визначається рівень ризику проекту, чисті вигоди за проектом поділяються на безризикові та ризикові, які виключаються з подальших розрахунків:
1)	метод еквівалента визначеності;
2)	метод скоригованих на ризик ставок дисконту;
3)	метод аналізу чутливості;
4)	метод аналізу сценаріїв.
119. Суть якого з методів оцінки ризиків за проектом полягає у наступному: визначаються параметри проекту, зміни яких в ході реалізації проекту можуть суттєво вплинути на результати його реалізації:
1)	метод еквівалента визначеності;
2)	метод скоригованих на ризик ставок дисконту;
3)	метод аналізу чутливості;
4)	метод аналізу сценаріїв.
120. За складністю проектні ризики бувають:
1)	систематичні та несистематичні;
2)	економічні та політичні;
3)	помірні та сильні;
4)	локальні та сукупні.
121. За характером причин, що їх викликають, проектні ризики бувають:
1)	систематичні та несистематичні;
2)	економічні та політичні;
3)	ризики випадкових подій та злочинних дій;
4)	контрольовані та неконтрольовані.
122. За рівнем прояву проектні ризики бувають:
1)	майбутні та ретроспективні;
2)	економічні та політичні;
3)	помірні та сильні;
4)	контрольовані та неконтрольовані.
123. За інтенсивністю прояву проектні ризики бувають:
1)	майбутні та ретроспективні;
2)	економічні та політичні;
3)	помірні та сильні;
4)	які швидко і які помірно проявляються.
124. За можливістю страхування проектні ризики бувають:
1)	які страхуються та не страхуються;
2)	економічні та політичні;
3)	помірні та сильні;
4)	ризики прямих і непрямих збитків.
125. Відносинами із захисту майнових інтересів під час настання страхових подій за рахунок грошових фондів, страхових внесків є:
1)	страхування ризику;
2)	передача ризику;
3)	скорочення ризику;
4)	хеджування.
126. Система укладання термінових контрактів і угод, що враховує можливість у майбутньому зміни курсів (цін), зустрічних до тих, що несуть ризик – це:
1)	лімітування
2)	хеджування.
3)	передача ризику;
4)	скорочення ризику.
127. Управління ризиком передбачає:
1)	ідентифікацію та розробку заходів його зниження;
2)	ідентифікацію та оцінку ризику;
3)	ідентифікацію та аналіз ризику.
4)	ідентифікацію, аналіз, оцінку ризику та розробку заходів його зниження.
128. До методів зниження ризиків слід віднести:
1)	розподіл ризику між учасниками проекту, резервування коштів на покриття непередбачених витрат, зниження ризиків у плані фінансування та страхування;
2)	сукупність принципів, правил, вимог, способів обробки інформації, послідовність виконання аналітичної роботи, обґрунтування та відбір системи показників;
3)	розрахунково-конструктивний, економіко-математичний, статистичний та монографічний;
4)	аналітичний, статистичний, економіко-математичний.
129. Розрізняють такі види аналізу ризику:
1)	якісний (визначення показників ризику, етапів робіт,  при  яких виникає ризик, його потенційних зон та ідентифікація ризику);
2)	кількісний (передбачає числове визначення розміру окремих ризиків, а також проекту в цілому);
3)	якісний та кількісний;
4)	правильної відповіді немає.
130. Для кількісної оцінки ризику використовується показник:
1)	строк окупності; 			
2)	точка беззбитковості;
3)	коефіцієнт трансформації; 	
4)	середньоквадратичне  відхилення.
131. Проекти А, Б, В і Г характеризуються показниками:
Проект	Очікуване значення доходності, тис. грн.	Стандартне відхилення, тис. грн.	
А	100	30	
Б	150	60	
В	200	70	
Г	250	80	
Найризикованішим є проект:
1)	А; 				
2)	Б;
3)	В; 				
4)	Г.
132. Чим вищий ризик, тим крива нормального розподілу NРV проекту є більш:
1)	пологою; 			
2)	увігнутою;
3)	витягнутою вздовж осі OY; 	
4)	зміщеною вліво.
133. Життєвий цикл проекту - 2 роки. Перший рік вважається нульовим з коефіцієнтом приведення 1. Вигоди проекту в перший рік - 0, в другий - 2000, витрати відповідно 500 і 1000. Ставка дисконту - 15%. При зростанні витрат у другому році на 5% аналіз чутливості показує, що NРV:
1)	зменшиться на 12%; 		
2)	збільшиться на 20%;
3)	збільшиться на 12%; 		
4)	зменшиться на 20%;
134. За базовим сценарієм NРV дорівнює 400, за оптимістичним - 600, за песимістичним - 100. Ймовірність оптимістичного сценарію - 0,2, базового - 0,4, песимістичного - 0,4. Ризик у даному прикладі:
1)	невеликий (коефіцієнт варіації не більший - 20%);
2)	середній (коефіцієнт варіації не більший – 40%);
3)	великий (коефіцієнт варіації не більший - 60%);
4)	надвеликий (коефіцієнт варіації не більший - 80%);
5)	неприпустимий (коефіцієнт варіації більше - 80%).
135. Завданням маркетингового аналізу є дослідження:
1)	ринку;
2)	добробуту населення;
3)	наявності інфляційних процесів;
4)	рівня позикових ставок.
136. Кількість конкретної продукції, яку споживач може купити за певною ціною на певному ринку за певний період, – це:
1)	попит;
2)	потреба;
3)	загальний попит;
4)	ефективний попит.
137. Ринок товарів, які відрізняються за якістю, оформленням, споживчими характеристиками та широким діапазоном цін, називають:
1)	ринком чистої конкуренції;
2)	ринком монополістичної конкуренції;
3)	олігополістичним ринком;
4)	ринком чистої монополії.
138. Який ринок складається з безлічі продавців однотипного товару та характеризується високим ступенем конкуренції:
1)	ринок чистої конкуренції;
2)	ринок монополістичної конкуренції;
3)	олігополістичний ринок;
4)	ринок чистої монополії?
139. Ринок, на якому працює один продавець, що диктує свою ціну, особливо якщо товар є унікальним або не має замінників:
1)	ринок чистої конкуренції;
2)	ринок монополістичної конкуренції;
3)	олігополістичний ринок;
4)	ринок чистої монополії.
140. Встановлення максимальної ціни на новий товар, який не має аналогів, називається:
1)	виходом на новий ринок;
2)	"зняттям вершків";
3)	захистом частки ринку;
4)	послідовним проходом за сегментами.
141. Якщо виробник ставить за мету утриматися на ринку, використовується метод:
1)	виходу на новий ринок;
2)	"зняття вершків";
3)	захисту частки ринку;
4)	послідовного проходу за сегментами.
142. Прагнення продавця привернути увагу покупця до своїх товарів та закріпити їх на ринку називається:
1)	виходом на новий ринок;
2)	"зняття вершків";
3)	захистом частки ринку;
4)	послідовним проходом за сегментами.
143. При проведенні маркетингового аналізу не передбачається розгляд:
1)	графіка поставок;
2)	доступності та якості потрібних ресурсів;
3)	форм розрахунків за виконання поставок;
4)	законодавчих обмежень.
144. Для аналізу умов ринку:
1)	складають графік випуску продукції на майбутній період;
2)	розраховують баланс грошових потоків;
3)	вивчають екологічні наслідки здійснення проекту;
4)	збирають і використовують відомості про попит, вимоги до продукції, характеристики конкурентів і споживачів, характеристики каналів руху товару.
145. Метод пробного маркетингу використовують для:
1)	ознайомлення покупців з новим товаром;
2)	вивчення реакції конкурентів на продукцію;
3)	прогнозування збуту;
4)	оцінки ефективності маркетингової кампанії.
146. Конкурентоспроможність — це:
1)	відповідність продукції вимогам ринку;
2)	підтримання працездатності продукції протягом періоду експлуатації;
3)	ефективна організація рекламної кампанії;
4)	забезпечення схоронності продукції по закінченні гарантійного терміну.
147. Процес управління маркетингом полягає у:
1)	аналізі ринкових можливостей;
2)	відборі цільових ринків;
3)	розробці комплексу маркетингу та втіленні в життя маркетингових заходів;
4)	застосуванні всього вищепереліченого.
148 Аналіз ринкових можливостей полягає в:
1)	аналізі мікросередовища маркетингу;
2)	аналізі макросередовища маркетингу;
3)	аналізі роздрібного та оптового ринків;
4)	усіх вищеперелічених заходах.
149. Відбір цільових ринків полягає у:
1)	вивченні попиту;
2)	сегментуванні ринку і відборі цільових сегментів;
3)	позиціюванні товару і прогнозі збуту;
4)	всіх вищеперелічених діях.
150. Розробка комплексу маркетингу полягає в:
1)	розробці товару; 
2)	організації руху і просування товару;
3)	ціноутворенні; 
4)	усіх вищеперелічених заходах.
151. Метою технічного аналізу є:
1)	вивчення споживачів продукції;
2)	вивчення поточних витрат виробництва;
3)	вивчення капітальних витрат і поточних витрат виробництва;
4)	вивчення капітальних витрат.
152. До змісту технічного аналізу входить:
1)	вибір технології;
2)	аналіз ринку;
3)	аналіз податкового законодавства;
4)	вибір організації управління підприємством.
153. При дослідженні місця реалізації проекту можна не розглядати:
1)	розташування ринків збуту; 	
2)	планування підприємства;
3)	транспортний доступ до місця; 	
4)	схеми земельних ділянок.
154. Дослідження масштабу проекту містить:
1)	вивчення впливу ринків збуту на масштаб виробництва;
2)	вивчення залежності капітальних та поточних витрат від масштабу виробництва;
3)	вивчення фізичних та екологічних обмежень на масштаб виробництва;
4)	все перелічене.
155. При аналізі вибору технології слід перевіряти обґрунтованість вибору з погляду:
1)	сировини, що застосовується; 		
2)	(а) і (б) разом;
3)	політичної обстановки в країні; 		
4)	ні (а), ні (б).
156. До переліку питань, що вивчаються при виборі обладнання, входить:
1)	номенклатура обладнання та його постачальники;
2)	організація контролю за поставками обладнання;
3)	система ремонту обладнання;
4)	все перелічене.
157. Які вихідні дані не є підставою для розрахунку виробничої потужності:
1)	обсяг випуску продукції;
2)	кількість і продуктивність обладнання;
3)	трудомісткість продукції;
4)	наявна робоча сила.
158. Вибір технології, обладнання не визначається за:
1)	типом виробництва;
2)	типом організації;
3)	обсягом виробництва;
4)	характером зв'язку виробничих дільниць між собою.
159. Види робіт, які не виконує спеціалізована організація при підготовці проекту:
1)	розробка виробничої площі;
2)	розробка робочої документації;
3)	вибір обладнання;
4)	нагляд за будівництвом та монтаж обладнання.
160. У процесі підготовки виробництва не вирішують такі питання:	
1)	забезпечення виробництва робочою силою;
2)	забезпечення сировиною, матеріалами та запасними частинами на пусковий період;
3)	підготовка технічної документації з запуску виробництва;
4)	розробка робочої документації.
161. Метою інституційного аналізу є:
1)	вивчення капітальних витрат і поточних витрат виробництва;
2)	вивчення споживачів продукції;
3)	визначення ступеня впливу зовнішніх і внутрішніх факторів на можливість успішної реалізації проекту;
4)	визначення ступеня впливу політичних, економічних, соціальних, культурних факторів на можливість успішної реалізації проекту.
162. Завданням інституційного аналізу не є:
1)	виявляння й опис інституційних умов;
2)	визначення потреби та попиту на товари;
3)	оцінка можливого впливу законів;
4)	оцінка слабких і сильних сторін організацій, що беруть участь у проекті.
163. Організаційна структура не повинна забезпечувати:
1)	розподіл обов'язків;
2)	розподіл земельної ділянки;
3)	усунення перешкод для нормальної діяльності;
4)	створення комунікаційної мережі.
164. Інституційний аналіз проекту включає оцінку впливу внутрішніх факторів, у межах якого проводять:
1)	діагностику внутрішніх елементів проекту;
2)	оцінку якості менеджменту, здібностей керівництва та організації успішно реалізувати проект;
3)	оцінку рівня кваліфікації персоналу;
4)	усі відповіді правильні.
165. Метою екологічного аналізу інвестиційного проекту є:
1)	оцінка наслідків впливу на забруднення атмосферного повітря;
2)	з'ясування однозначності всіх передумов  проектного аналізу;
3)	встановлення потенційної шкоди навколишньому середовищу під час здійснення та експлуатації проекту і визначення заходів, необхідних для її пом'якшення або відвернення;
4)	розробка плану збереження природного середовища.
166. Котра з методик екологічного аналізу не заснована на використанні ринкової ціни:
1)	зміна продуктивності; 		
2)	втрата доходу;
3)	аналіз ефективності витрат; 	
4)	альтернативна вартість.
167. Що не є принципами екологічного аналізу:
1)	оцінка екологічних наслідків проекту;
2)	урахування взаємозалежних вигід і витрат;
3)	оцінка екологічних вигід і витрат у варіантах "з проектом" і "без проекту";
4)	облік трансфертних виплат?
168. Що не належить до методик оцінки інвестиційних проектів:
1)	оцінка змін продуктивності;
2)	оцінка превентивних витрат;
3)	оцінка транспортних витрат;
4)	аналіз ефективності витрат?
169. Метою соціального аналізу є:
1)	визначення прийнятності варіантів реалізації проекту з погляду користувачів;
2)	визначення сприяння проекту здійсненню цілей розвитку національної економіки;
3)	вивчення капітальних витрат і поточних витрат виробництва;
4)	визначення альтернативних шляхів досягнення економічних вигід з меншими витратами.
170. Соціальний аналіз не зосереджується на таких аспектах:
1)	соціокультурні та демографічні характеристики населення, якого стосується проект, його кількісні характеристики і соціальна структура, включаючи розподіл за етнічними, племінними і класовими ознаками;
2)	форми виробничої самоорганізації населення в районі реалізації проекту, включаючи структуру родин (наявність робочої сили, форми землеволодіння, доступ до ресурсів і регулювання їхнього використання);
3)	прийнятність проекту з погляду місцевої культури, а саме здатність адаптуватися до соціальних норм і разом із тим приводити до потрібних змін у поводженні людей і їхньому сприйнятті власних нестатків;
4)	розробка прогнозних стандартних форм бухгалтерської звітності за проектом.
171. До індикаторів демографічних процесів не належать:
1)	міграція населення;
2)	скорочення чисельності населення;
3)	очікувана тривалість життя населення;
4)	середній рівень доходу у розрахунку на одну людину.
172. Структура організації є ефективною, якщо вона:
1)	не сприяє досягненню цілей підприємства з мінімальними небажаними наслідками;
2)	допомагає менеджеру розвинути свої здібності;
3)	допомагає працівникам вносити свій вклад у досягнення цілей підприємства;
4)	сприяє реалізації стратегічного плану боротьби з конкурентами.
173. Кількість посадових взаємозв'язків дорівнює 100. За формулою Грайкунаса кількість підлеглих одного начальника дорівнює:
1)	3; 	
2)	6;
3)	4; 	
4)	7;
5)	5.
174. Соціальна привабливість проекту визначається з точки зору:
1)	користувачів проекту;
2)	населення регіону, в якому реалізується проект;
3)	поліпшення соціального середовища проекту;
4)	усі попередні відповіді вірні.
175. Оцінка населення, що мешкає у зоні реалізації проекту, вимагає:
1)	оцінити населення з точки зору демографічних, соціальних особливостей, умов мешкання, зайнятості, відпочинку та визначити ступінь впливу проекту на ці параметри;
2)	оцінити можливість поліпшення рівня життя;
3)	оцінити ступінь впливу проекту на умови мешкання, зайнятості та відпочинку населення тощо;
4)	спрогнозувати зміни соціокультурних параметрів населення.
176. На які характеристики зовнішнього середовища у більшій мірі може вплинути проект:
1)	природно-кліматичні; 		
2)	соціально-культурні;
3)	демографічні; 			
4)	етнічні.
177. Оцінка соціальних наслідків проектів проводиться:
1)	бенефіциаторами проекту;
2)	учасниками проекту;
3)	аналітиками, що готують проект;
4)	усі попередні відповіді вірні.
178. При проведенні фінансового аналізу не розглядаються:
1)	обґрунтованість фінансових прогнозів;
2)	достатність оборотного капіталу;
3)	доцільність використання національних ресурсів;
4)	забезпеченість платоспроможності по кредитах.
179. Фінансовий аналіз інвестиційного проекту – це:
1)	визначення обсягу можливої потенційної шкоди навколишньому середовищу під час реалізації проекту;
2)	визначення потрібних засобів для запобігання цій шкоді чи пом'якшення її;
3)	сукупність прийомів і методів оцінки його ефективності;
4)	сукупність засобів реалізації інвестиційного проекту.
180. Метою фінансового аналізу є:
1)	визначення рентабельності й ефективності проекту з погляду інвесторів та організації, що реалізує проект;
2)	визначення сприяння проекту здійсненню цілей розвитку національної економіки;
3)	наявність альтернативних шляхів досягнення економічних вигід з меншими витратами;
4)	визначення впливу зовнішніх і внутрішніх факторів на ефективність реалізації проекту.
181. Що не входить до завдань фінансового аналізу:
1)	оцінка фінансового стану і фінансових результатів підприємства "без проекту" і "з проектом";
2)	оцінка потреби у фінансуванні проекту і забезпечення координації використання фінансових ресурсів у часі;
3)	оцінка взаємодії проекту й економіки (чи країни), ступеня ефективності проекту для суспільства;
4)	визначення достатності економічних стимулів для потенційних інвесторів.
182. Що не належить до причин потреби у фінансовому аналізі:
1)	тільки фінансова оцінка дає змогу через зведення у вартісну форму всіх проектних вигід і витрат створити реальну можливість для вибору найбільш ефективного варіанта з наявних інвестиційних альтернатив;
2)	вивчення рівня розвитку інвестиційної інфраструктури;
3)	у процесі такого аналізу відпрацьовується найбільш ефективна схема фінансування реалізації конкретного проекту з урахуванням чинної системи оподаткування і можливих пільг, джерел і умов фінансування та ін.;
4)	у процесі підготовки й здійснення попередніх розрахунків для фінансового аналізу відбуваються ідентифікація і вартісне відображення усіх видів факторів проекту, що готує базу для аналізу чутливості.
183. Які моделі не застосовуються у фінансовому аналізі:
1)	дескриптивні (описові) моделі;
2)	предикативні;
3)	нормативні моделі;
4)	порівняльні.
184. До дескриптивних моделей не належать:
1)	розрахунок точки критичного обсягу реалізації;
2)	побудова системи звітних балансів;
3)	подання фінансової звітності в різних аналітичних розрізах;
4)	вертикальний та горизонтальний аналіз звітності.
185. До предикативних моделей не належать:
1)	розрахунок точки критичного обсягу реалізації;
2)	подання фінансової звітності в різних аналітичних розрізах;
3)	побудова прогнозних фінансових звітів;
4)	моделі динамічного характеру.
186. Що не належить до джерел фінансування проекту:
1)	власний капітал;
2)	прибуток майбутніх проектів;
3)	позиковий капітал;
4)	державні субсидії?
187. До принципів фінансування проектів не належать:
1)	необхідність повернення фінансових коштів;
2)	забезпечення підвищених темпів зростання доходу та капіталу;
3)	мінімізація інвестиційних ризиків;
4)	забезпечення можливої участі в управлінні проектом.
188. Рентабельність власного капіталу проекту показує:
1)	віддачу на вкладений власний капітал;
2)	наскільки ефективно використовуються активи підприємства;
3)	яку частку становить чистий прибуток у виручці від реалізації
4)	яку частку займає власний капітал у загальній сумі активів.
189. Рентабельність активів показує:
1)	віддачу на вкладений власний капітал;
2)	наскільки ефективно використовуються активи підприємства;
3)	яку частку становить чистий прибуток у виручці від реалізації;
4)	яку частку займає власний капітал у загальній сумі активів.
190. Коефіцієнт капіталізації показує:
1)	яку частку займає власний капітал у загальній сумі активів;
2)	віддачу на вкладений власний капітал;
3)	яку частку становить чистий прибуток у виручці від реалізації;
4)	наскільки ефективно використовуються активи підприємства.
191. Коефіцієнт автономії свідчить про:
1)	змогу відносно вільно маневрувати капіталом;
2)	достатність власних оборотних засобів;
3)	незалежність від зовнішніх джерел фінансування;
4)	забезпеченість заборгованості власним капіталом.
192. Коефіцієнт маневреності свідчить про:
1)	змогу відносно вільно маневрувати капіталом;
2)	достатність власних оборотних засобів;
3)	незалежність від зовнішніх джерел фінансування;
4)	забезпеченість заборгованості власним капіталом.
193. Коефіцієнт загальної ліквідності свідчить про:
1)	здатність підприємства розрахуватися із зобов'язаннями негайно;
2)	здатність підприємства розрахуватися із заборгованістю у перспективі;
3)	здатність підприємства розрахуватися з кредиторами за рахунок дебіторів за заборгованості до одного року;
4)	здатність підприємства виконати свої поточні зобов'язання за рахунок високоліквідних активів.
194. Коефіцієнт абсолютної ліквідності свідчить про:
1)	здатність підприємства розрахуватися із зобов'язаннями негайно;
2)	здатність підприємства розрахуватися із заборгованістю у перспективі;
3)	здатність підприємства розрахуватися з кредиторами за рахунок дебіторів за заборгованості до одного року;
4)	здатність підприємства виконати свої поточні зобов'язання за рахунок високоліквідних активів.
195. Метою економічного аналізу є:
1)	встановлення його національної привабливості;
2)	оцінка його економічної ефективності на підставі альтернативної вартості ресурсів;
3)	визначення можливості сприяння проекту національному добробуту країни;
4)	усі відповіді правильні.
196. Вивчення економічної доцільності проекту засноване на:
1)	економічній привабливості;
2)	тіньовому ціноутворенні;
3)	встановленні безпосередніх впливів проекту на економіку країни;
4)	усі відповіді правильні.
197. Які фактори не впливають на економічну цінність проекту:
1)	ефективність використання національних ресурсів;
2)	вплив проекту на розвиток національної економіки;
3)	опосередкований вплив проекту на національний добробут;
4)	досягнення цілей розвитку країни.
198. Економічний аналіз не дозволяє оцінити:
1)	чи виправдано використання проектом національних ресурсів;
2)	конкретний попит на ці ресурси;
3)	можливості фінансування за рахунок різних джерел;
4)	необхідні стимули для різних учасників проекту.
199. Для досягнення максимальної ефективності оцінки проекту слід дотримуватися таких умов:
1)	особи, які керували розробкою та здійсненням проекту, повинні брати участь у проведенні завершальної оцінки;
2)	об'єктивність оцінки не повинна викликати сумнівів;
3)	завершальній оцінці необхідно піддати якомога більше проектів;
4)	всіх перелічених умов.
200. Визначте показник чистої теперішньої вартості проекту, якщо капітальні вкладення в нульовий рік вкладають 550 тис. грн., ставка дисконту – 10%, величина чистого грошового потоку у перший рік складе 220 тис. грн., за другий рік дорівнюватиме 484 тис. грн.:
1)	50 тис. грн.;
2)	200 тис. грн.;
3)	50 тис. грн.;
4)	400 тис. грн.